Előadók: Kis-Tóth Ágnes (ELTE Atomfizika Tanszék)
Kísérletek: tűzjelző, golyó és karika, anilin és víz, levegő melegítése, lufi folyékony nitrogénben, Héron-labda (házi szökőkút).
Előadók: Kis-Tóth Ágnes (ELTE Atomfizika Tanszék)
Kísérletek: tűzjelző, golyó és karika, anilin és víz, levegő melegítése, lufi folyékony nitrogénben, Héron-labda (házi szökőkút).
Fogadjátok szeretettel a sokatok által ismert és kedvelt DGY gondolatait, aki 2021. első előadója lesz:
„Kölyökkoromban rádióban és tv-ben, folyóiratokban lelkesen hallgattam és olvastam Marx György professzor előadásait, cikkeit. Az ő hatására lettem fizikus. Nagy ajándéknak tartom, hogy nála írhattam szakdolgozatomat, aztán hosszú évekig mellette taníthattam. Tőle tanultam meg, hogy a világ érdekes, ravasz, de megérthető; hogy a fizika izgalmas, szép és komoly játék; hogy csak azt értjük igazán, amit egyszerűen el tudunk másoknak magyarázni; hogy tudni jó, és tanítani érdemes. Kutatóként és oktatóként is a relativitáselmélet és a kvantumelmélet alapkérdései foglalkoztatnak, valamint az, hogyan lehet ezeket a nagy felfedezéseket és a mögöttük rejlő mély matematikai és fizikai gondolatokat, no meg az irántuk érzett lelkesedésemet minél több egyetemi hallgatónak és más érdeklődőnek átadni. Több mint 42 év tanítási és ismeretterjesztési tapasztalat és sok csalódás után is változatlanul hiszem azt, hogy a fizikusok világnagy esze előbb-utóbb betölti a táguló Világegyetemet – ahogy azt a Fizikus Nóta is mondja (amit nem mellékesen én írtam
).”
A Fizikus Nótát itt tanulhatjátok meg: (link)
Előadók: Molnár Janka Sára (ELTE, OKTONDI), Kis-Tóth Ágnes (ELTE Atomfizika Tanszék)
Kísérletek: oxigénfejlesztő reakció, széndioxid fejlesztő reakció, kén-hexaflouriddal töltött lufi, kénhexaflouriddal töltött kád és buborékok, kénhexaflourid belégzése.
Ismerjétek meg Széchenyi Gábort, aki szilárdtestfizika rajongó és a december 10-i AtomCsill előadója.
„Amióta visszaemlékezem mindig is vonzott a számok világa és a körülöttünk lévő természet megismerése. Az, hogy éppen fizikus szakra jelentkeztem az egyetemen csak a középiskola utolsó éveiben dőlt el. Ebben kiváló fizika tanáraim mellett nagy szerepe volt annak, hogy ekkor ismerkedtem meg a modern fizikával. Az atomok világa, a kvantumos jelenségek annyira izgalmasnak és rejtélyesnek tűntek, hogy nyomban elhatároztam, hogy nekem a későbbiekben ezekkel kell foglalkoznom. Emlékszem, hogy végzősként minden lehetőséget megragadtam, hogy fizikát tanulhassak. Faltam az olvasmányokat, különösen mély hatást gyakoroltak rám a Mai Fizika sorozat kötetei, a Tréfál, Feynman úr? vagy az Atommag-közelben című könyvek. Ezeken kívül olimpiai szakkörökre is jártam, és a KöMaL rendszeres megoldója is voltam. Az egyetem évei alatt aztán a fizikán belül is megtaláltam a számomra legérdekesebb kutatási területet, mégpedig a szilárdtestfizikát. Máig hihetetlennek érzem, hogy képesek vagyunk leírni a szilárdtestekben lévő elmondhatatlanul sok atom együttes viselkedését, és megérthetünk olyan egzotikus jelenségeket, mint a szupravezetés. Remélem a mostani Atomcsill előadás során át tudom majd adni szilárdtestfizika iránti rajongásomat.”
Előadó: Molnár Janka Sára (ELTE, OKTONDI)
Kísérletek: newtoni és nemnewtoni folyadékok; víz-olaj-alkohol rétegződés.
Ismerjétek meg jövő november 26-i előadónkat Kovács Istvánt!
„Középiskolásként eleinte a matematikában találtam meg a problémamegoldás és felfedezés lebilincselő örömét. Kezdetben a legnagyobb mozgatóerő az lehetett, hogy ebben a varázslatos, absztrakt világban elmélyedve el lehetett szakadni a mindennapok nehézségeitől. Abban hogy ez az érdeklődés eredményekre is vezetett, rendkívüli szerepe volt Berzés osztályfőnököm, Dr. Kiss Miklós tanóráinak és Kissné Császár Erzsébet matematika szakköreinek és kiemelt figyelmének. A számos matematika, fizika és kémia verseny kiváló lehetőséget adott arra hogy érdekes problémákkal szembesülve új megoldásokat dolgozhassak ki. Bár nagyon élveztem a fizika, kémia és alkalmanként biológiai alkalmazását a matematikának, sokáig azt gondoltam, hogy matematikusként szeretnék tovább tanulni. Ez végérvényesen akkor változott meg, amikor volt szerencsém Lovas István és Csörgő Tamás fizikusokkal találkozni egy előadáson ahol a pályájukról meséltek. Addigi sejtésem megerősítést nyert: fizikusként kinyílik az ember előtt a világ és megmarad annak az esélye, hogy a fizikán túl matematikával, kémiával vagy akár biológiával is eredményesen foglalkozzunk. Mondhatnám azt is, hogy már akkor sem tudtam eldönteni melyik terület érdekel a legjobban és a fizikus pálya nem kényszerített rá (láthatóan azóta sem) egy visszafordíthatatlan döntésre.”
Előadó: Boldizsár Bálint (ELTE, fizikus hallgató)
Kísérletek: kúpinga, forgózsámoly, pörgettyű (álló, súlytalan, súlyos), nutáció és precesszió szemléltetése, fonálon függő-forgó kerék, pörgettyű a forgó asztalon, Borzov-pörgettyű.
Ismerjétek meg Asbóth Jánost, november 12-i előadónkat!
„Mindig is érdekelt, hogy hogy működik a világ, kerestem azokat a pillanatokat, amikor megértek valamit. A pályaválasztásban legmeghatározóbb számomra az Ifjú Fizikusok Nemzetközi Bajnoksága (IYPT) nevű verseny volt: itt a feladatok otthon kidolgozandó kis kutatási projektek voltak, a versenyen ezek eredményeit ütköztettük más csapatok eredményeivel. Egy példa: ha csokigolyókat dobunk szódavízbe, azok elkezdenek fel-le liftezni. Miért? Mitől függ a liftezés sebessége? Ehhez hasonló projektek kidolgozása igazi alkotómunka volt, élveztem, hogy bejártunk az egyetemre kísérletezgetni. Aztán magán a versenyen meg klassz dolog volt más kultúrájú, de hozzám hasonló érdeklődésű fiatalokkal ismerkedni.
A verseny egyébként máig fut, az idei feladatok itt vannak: http://hypt.elte.hu/…/2021-evi-verseny-feladatai-magyarul/ – a magyar válogatóra való jelentkezés határideje november 9. Hajrá!”
Dávid Gyula (ELTE TTK, Atomfizikai Tanszék) tartott rövid ismertetőt a 2020. évi fizikai Nobel-díjasokról.
Kivonat: A 2020-as fizikai Nobel-díjat ismét asztrofizikai felfedezésekért adták: a fekete lyukak létezésének lehetőségét 1965-ben matematikailag bebizonyító Roger Penrose matematikus és elméleti fizikus, valamint a saját galaxisunk középpontjában elhelyezkedő szupernehéz kompakt objektumot (igen nagy valószínűséggel fekete lyukat) modern csillagászati technikákkal végzett észleléssel és gondos adatelemzéssel a 90-es években felfedező Reinhard Genzel és Andrea Ghez csillagászok kapták a díjat. Miért olyan fontos a fekete lyukak létezése, és pontosan mit is tettek hozzá ennek a kérdésnek a vizsgálatához a díjazottak? – erről szól rövid ismertetésünk. Terveink szerint az Atomcsill következő (2021/22-es) évadában egy teljes előadást szentelünk ennek a témának.
Előadó: Boldizsár Bálint (ELTE, fizikus hallgató)
Kísérletek: papírlapok közt áramló levegő, ping-pong labdák közt áramló levegő, Magnus-hatás szemléltetése papírhengerrel, Bernoulli-törvény bemutatása papírkoronggal illetve cseppentővel, Zsukovszkij-szárnyprofil a légcsatornában.